L’ordre \override (Manual d’aprenentatge del GNU LilyPond)

#### L’ordre `\override`

Ja hem vist les ordres `\set` i `\with`, que s’usen per canviar les propietats dels contextos i per treure i posar gravadors, a Modificar les propietats dels contextos i Afegir i eliminar gravadors. Ara hem d’examinar algunes altres ordres importants.

L’ordre que canvia les propietats dels objectes de presentació és `\override`. Atès que aquesta ordre ha de modificar propietats internes que es troben a un lloc profund dins del LilyPond, la seva sintaxi no és tan simple com la de la resta de les ordres que hem fet servir fins ara. Heu de saber exactament quina propietat de quin objecte i a quin context s’ha de modificar, i quin ha de ser el seu nou valor. Anem a veure com es fa.

La sintaxi genèrica d’aquesta ordre és:

    \override Context.ObjecteDePresentació.propietat-de-presentació =
    #valor

Això establirà la propietat de nom propietat-de-presentació de l’objecte de presentació amb el nom ObjecteDePresentació, que es membre del context Context, al valor valor.

El Context es pot ometre (i normalment és així) quan el context requerit es troba implicat sense ambigüitat i és un dels contextos del nivell més baix, és a dir: `Voice`, `ChordNames` o `Lyrics`, i l’ometrem en molts dels exemples següents. Més endavant veurem quan cal especificar-lo

Les últimes seccions tracten de forma exhaustiva les propietats i els seus valors, vegeu Tipus de propietats. Però en aquesta secció usarem sols unes quantes propietats i valors senzills que siguin fàcils d’entendre, per il·lustrar el format i la utilització d’aquestes instruccions.

Les expressions principals del LilyPond són elements musicals com notes, duracions, i elements marcatge. Les expressions més bàsiques com ara números, cadenes de caràcters i llistes, es processen al ‘mode de l’Scheme’, que s’invoca mitjançant del prefix ‘`#`’ escrit abans del valor. Tot i que els valors poden tenir a vegades una representació vàlida al mode de música del LilyPond, aquest manual utilitza sempre ‘`#`’ per a l’escriptura, per coherència. Per obtenir més informació sobre el mode de l’Scheme, consulteu Sintaxi de l’Scheme del LilyPond.

`\override` és l’ordre d’ús més comú dins de l’ajustament, i durant la major part de la resta d’aquest capítol presentarem exemples sobre el seu ús. A continuació hi ha un exemple senzill per canviar el color d’un cap:

>     \relative {
>       c'4 d
>       \override NoteHead.color = #red
>       e4 f |
>       \override NoteHead.color = #green
>       g4 a b c |
>     }

#### Manual d’aprenentatge del GNU LilyPond v2.26.0 (stable-branch).

- 1 Installing
  - 1.1 Graphical setup
  - 1.2 Command line setup
- 2 Tutorial
  - 2.1 Compilació d’un fitxer
  - 2.2 Com escriure fitxers d’entrada
    - 2.2.1 Notació senzilla
      - Altures
      - Duracions (valors rítmics)
      - Silencis
      - Indicació de compàs
      - Indicacions de tempo
      - Clau
      - Tot a l’hora
    - 2.2.2 Treball sobre els fitxers d’entrada
  - 2.3 Gestió dels errors
    - 2.3.1 Consells generals de solució de problemes
    - 2.3.2 Alguns errors comuns
  - 2.4 Com llegir els manuals
    - 2.4.1 Material omès
    - 2.4.2 Exemples amb enllaç
    - 2.4.3 Panoràmica dels manuals
- 3 Notació corrent
  - 3.1 Notació en un sol pentagrama
    - 3.1.1 Línies divisòries i comprovacions de compàs
      - Línies divisòries
      - Comprovacions de compàs
    - 3.1.2 Alteracions accidentals i armadures
      - Alteracions accidentals
      - Armadures
      - Advertiment: armadures i altures
    - 3.1.3 Lligadures d’unió i d’expressió
      - Lligadures d’unió
      - Lligadures d’expressió
      - Lligadures de fraseig
      - Advertiments: lligadures d’expressió en front a lligadures d’unió
    - 3.1.4 Articulacions i matisos dinàmics
      - Articulacions
      - Indicacions de digitació
      - Matisos dinàmics
    - 3.1.5 Addició de text
    - 3.1.6 Barres automàtiques i manuals
    - 3.1.7 Instruccions rítmiques avançades
      - Compàs parcial
      - Grups especials
      - Notes d’adorn
  - 3.2 Diverses notes a l’hora
    - 3.2.1 Explicació de les expressions musicals
      - Analogia: expressions matemàtiques
      - Expressions musicals simultànies: diversos pentagrames
      - Expressions musicals simultànies: un sol pentagrama
    - 3.2.2 Diversos pentagrames
    - 3.2.3 Grups de pentagrames
    - 3.2.4 Combinar notes per formar acords
    - 3.2.5 Polifonia a un sol pentagrama
  - 3.3 Cançons
    - 3.3.1 Elaborar cançons senzilles
    - 3.3.2 Alineació de la lletra a una melodia
    - 3.3.3 Lletra en diversos pentagrames
  - 3.4 Retocs finals
    - 3.4.1 Organitzar les peces mitjançant variables
    - 3.4.2 Afegir títols
    - 3.4.3 Noms de nota absoluts
    - 3.4.4 Més enllà del tutorial
- 4 Conceptes fonamentals
  - 4.1 Com funcionen els fitxers d’entrada del LilyPond
    - 4.1.1 Introducció a l’estructura dels fitxers del LilyPond
    - 4.1.2 La partitura és una (única) expressió musical composta
    - 4.1.3 Niuat d’expressions musicals
    - 4.1.4 Quant a la impossibilitat de niuar claus i lligadures
  - 4.2 Les veus contenen música
    - 4.2.1 Sento veus
    - 4.2.2 Veus explícites
    - 4.2.3 Veus i música vocal
  - 4.3 Contextos i gravadors
    - 4.3.1 Explicació dels contextos
    - 4.3.2 Creació de contextos
    - 4.3.3 Explicació dels gravadors
    - 4.3.4 Modificar les propietats dels contextos
    - 4.3.5 Afegir i eliminar gravadors
  - 4.4 Extensió de les plantilles
    - 4.4.1 Soprano i violoncel
    - 4.4.2 Partitura vocal a quatre veus SATB
    - 4.4.3 Crear una partitura partint de zero
    - 4.4.4 Estalvi de tecleig mitjançant variables i funcions
    - 4.4.5 Partitures i particel·les
- 5 Ajustament de la sortida
  - 5.1 Elements d’ajustament
    - 5.1.1 Introducció a l’ajustament
    - 5.1.2 Objectes i interfícies
    - 5.1.3 Convencions de noms d’objectes i propietats
    - 5.1.4 Mètodes d’ajustament
      - L’ordre `\override`
      - L’ordre `\revert`
      - El prefix `\once`
      - L’ordre `\overrideProperty`
      - L’ordre `\tweak`
      - El prefix `\single`
  - 5.2 Manual de referència de funcionament intern
    - 5.2.1 Propietats dels objectes de presentació
    - 5.2.2 Propietats de les interfícies
    - 5.2.3 Tipus de propietats
  - 5.3 Aparença dels objectes
    - 5.3.1 Visibilitat i color dels objectes
      - La propietat `stencil` (segell)
      - La propietat `break-visibility` (visibilitat del salt)
      - La propietat `transparent` (transparent)
      - La propietat `color`
    - 5.3.2 Mida dels objectes
    - 5.3.3 Longitud i gruix dels objectes
  - 5.4 Col·locació dels objectes
    - 5.4.1 Comportament automàtic
    - 5.4.2 Objectes interiors al pentagrama
      - La propietat `direction` (direcció)
      - Digitacions
    - 5.4.3 Objectes fora del pentagrama
      - La propietat `outside-staff-priority` (prioritat fora del pentagrama)
      - L’ordre `\textLengthOn`
      - Posicionament dels matisos dinàmics
      - Escalat d’un «Grob»
  - 5.5 Espaiat vertical
  - 5.6 Col·lisions d’objectes
    - 5.6.1 Moviment d’objectes
    - 5.6.2 Ajustament de la notació amb superposicions
      - La propietat `padding` (farciment))
      - La propietat `right-padding` (farciment per la dreta)
      - La propietat `staff-padding` (farciment de pentagrama)
      - La propietat `self-alignment-X` (auto-alineació en X)
      - La propietat `staff-position` (posició al pentagrama)
      - La propietat `extra-offset` (desplaçament addicional)
      - La propietat `positions` (posicions)
      - La propietat `force-hshift` (forçar desplaçament horitzontal)
    - 5.6.3 Exemple real de música
  - 5.7 Ajustaments addicionals
    - 5.7.1 Altres aplicacions dels ajustaments
      - Unió de notes entre veus diferents
      - Simulació de un calderó al MIDI
    - 5.7.2 Ús de variables per als ajustaments de disposició
    - 5.7.3 Fulls d’estil
    - 5.7.4 Altres fonts d’informació
    - 5.7.5 Ajustaments avançats amb l’Scheme
- Appendix A Plantilles
  - A.1 Plantilles incorporades
    - A.1.1 Plantilla coral SATB
    - A.1.2 Plantilla coral SSAATTBB
  - A.2 Plantilles de pentagrama únic
    - A.2.1 Sols notes
    - A.2.2 Notes i lletra
    - A.2.3 Notes i acords
    - A.2.4 Notes, lletra i acords
  - A.3 Plantilles de piano
    - A.3.1 Piano sol
    - A.3.2 Piano i melodia amb lletra
    - A.3.3 Piano amb lletra centrada
  - A.4 Plantilles de quartet de corda
    - A.4.1 Quartet de corda simple
    - A.4.2 Particel·les de quartet de corda
  - A.5 Plantilles de conjunts vocals
    - A.5.1 Partitura vocal SATB
    - A.5.2 Partitura vocal SATB i reducció per a piano automàtica
    - A.5.3 SATB amb contextos alineats
    - A.5.4 SATB sobre quatre pentagrames
    - A.5.5 Estrofes a sol y tornada a dues veus
    - A.5.6 Melodies d’himnes
    - A.5.7 Salms
  - A.6 Plantilles orquestrals
    - A.6.1 Orquestra, cor i piano
  - A.7 Plantilles per a notació antiga
    - A.7.1 Transcripció dfe música mensural
    - A.7.2 Plantilla per a transcripció de cant gregorià
  - A.8 Altres plantilles
    - A.8.1 Combo de jazz
- Appendix B GNU Free Documentation License
- Appendix C Índex