Altures (Manual d’aprenentatge del GNU LilyPond)

#### Altures

Glossari musical: pitch, interval, scale, middle C, octave, accidental.

La manera més senzilla d’introduir les notes és mitjançant la utilització del model `\relative` (relatiu). En aquest mode, s’escull l’octava automàticament sota el supòsit que la següent nota es col·locarà sempre el més a prop de la nota actual, és a dir, es col·locarà a l’octava compresa dins de fins a tres espais de pentagrama a partir de la nota anterior. Començarem per introduir el fragment musical més elemental: una escala, on cada nota està compresa dins de tans sols un espai de pentagrama des de la nota anterior.

>     % set the starting point to middle C
>     \relative {
>       c' d e f
>       g a b c
>     }

La nota inicial és el Do central. Cada nota successiva es col·loca el més a prop possible de la nota prèvia (en altres paraules: la primera ‘`c`’ és el Do més proper al Do central; a aquesta nota la segueix el Re més a prop a la nota prèvia, i així successivament). Podem crear melodies amb intervals més grans, fins i tot sense deixar d’utilitzar el mode relatiu:

>     \relative {
>       d' f a g
>       c b f d
>     }

No és necessari que la primera nota de la melodia comenci exactament a la nota que especifica l’altura d’inici. A l’exemple anterior, la primera nota (`d`) és el Re més proper al Do central.

Afegint (o eliminant) cometes simples `'` o comes `,` a l’ordre ‘`\relative c'`’, podem canviar l’octava d’inici:

>     % una octava per sobre del Do central
>     \relative {
>       e'' c a c
>     }

Al principi, el mode relatiu pot resultar una mica confús, però és la forma més senzilla d’introduir la major par de les melodies. Vegem com funciona en la pràctica aquest càlcul relatiu. Començant per Si, que està situat a la línia central en clau de Sol, podem arribar Do, Re i Mi dins dels tres espais de pentagrama cap amunt, i La, Sol i Fa dins del tres espais cap a baix. Per tant, si la nota següent a Si és Do, Re o Mi se suposarà que està per sobre del Si, mentre que La, Sol o Fa s’entendran situats per sota.

>     \relative {
>       b' c  % el Do està 1 espai per sobre, és el Do de dalt
>       b d  % el Re està 2 espais per sobre o 5 per sota, és el Re de dalt
>       b e  % el Mi està 3 espais per sobre o 4 per sota, és el Mi de dalt
>       b a  % el La està 6 espais per sobre o 1 per sota, és el La de sota
>       b g  % el Sol està 5 espais per sobre o 2 per sota, és el Sol de sota
>       b f  % el Fa està 4 espais per sobre o 3 per sota, és el F de sota
>     }

El mateix exactament passa quan qualssevol d’aquestes notes porten un sostingut o un bemoll. Les Alteracions accidentals s’ ignoren totalment al càlcul de la posició relativa. Exactament el mateix compte d’espais de pentagrama es fa a partir d’una nota situada en qualsevol altre lloc del mateix pentagrama.

Per afegir intervals més grans que tres espais de pentagrama, podem elevar una octava afegint una cometa simple `'` (o apòstrof) a continuació del nom de la nota. També podem baixar una octava escrivint una coma `,` a continuació del nom de la nota.

>     \relative {
>       a' a, c' f,
>       g g'' a,, f'
>     }

Per pujar o baixar una nota en dos (o més!) octaves, utilitzem diverses `''` o `,,` (però teniu cura d’utilitzar dos cometes simples `''` i no una cometa doble `"` !)

#### Manual d’aprenentatge del GNU LilyPond v2.26.0 (stable-branch).

- 1 Installing
  - 1.1 Graphical setup
  - 1.2 Command line setup
- 2 Tutorial
  - 2.1 Compilació d’un fitxer
  - 2.2 Com escriure fitxers d’entrada
    - 2.2.1 Notació senzilla
      - Altures
      - Duracions (valors rítmics)
      - Silencis
      - Indicació de compàs
      - Indicacions de tempo
      - Clau
      - Tot a l’hora
    - 2.2.2 Treball sobre els fitxers d’entrada
  - 2.3 Gestió dels errors
    - 2.3.1 Consells generals de solució de problemes
    - 2.3.2 Alguns errors comuns
  - 2.4 Com llegir els manuals
    - 2.4.1 Material omès
    - 2.4.2 Exemples amb enllaç
    - 2.4.3 Panoràmica dels manuals
- 3 Notació corrent
  - 3.1 Notació en un sol pentagrama
    - 3.1.1 Línies divisòries i comprovacions de compàs
      - Línies divisòries
      - Comprovacions de compàs
    - 3.1.2 Alteracions accidentals i armadures
      - Alteracions accidentals
      - Armadures
      - Advertiment: armadures i altures
    - 3.1.3 Lligadures d’unió i d’expressió
      - Lligadures d’unió
      - Lligadures d’expressió
      - Lligadures de fraseig
      - Advertiments: lligadures d’expressió en front a lligadures d’unió
    - 3.1.4 Articulacions i matisos dinàmics
      - Articulacions
      - Indicacions de digitació
      - Matisos dinàmics
    - 3.1.5 Addició de text
    - 3.1.6 Barres automàtiques i manuals
    - 3.1.7 Instruccions rítmiques avançades
      - Compàs parcial
      - Grups especials
      - Notes d’adorn
  - 3.2 Diverses notes a l’hora
    - 3.2.1 Explicació de les expressions musicals
      - Analogia: expressions matemàtiques
      - Expressions musicals simultànies: diversos pentagrames
      - Expressions musicals simultànies: un sol pentagrama
    - 3.2.2 Diversos pentagrames
    - 3.2.3 Grups de pentagrames
    - 3.2.4 Combinar notes per formar acords
    - 3.2.5 Polifonia a un sol pentagrama
  - 3.3 Cançons
    - 3.3.1 Elaborar cançons senzilles
    - 3.3.2 Alineació de la lletra a una melodia
    - 3.3.3 Lletra en diversos pentagrames
  - 3.4 Retocs finals
    - 3.4.1 Organitzar les peces mitjançant variables
    - 3.4.2 Afegir títols
    - 3.4.3 Noms de nota absoluts
    - 3.4.4 Més enllà del tutorial
- 4 Conceptes fonamentals
  - 4.1 Com funcionen els fitxers d’entrada del LilyPond
    - 4.1.1 Introducció a l’estructura dels fitxers del LilyPond
    - 4.1.2 La partitura és una (única) expressió musical composta
    - 4.1.3 Niuat d’expressions musicals
    - 4.1.4 Quant a la impossibilitat de niuar claus i lligadures
  - 4.2 Les veus contenen música
    - 4.2.1 Sento veus
    - 4.2.2 Veus explícites
    - 4.2.3 Veus i música vocal
  - 4.3 Contextos i gravadors
    - 4.3.1 Explicació dels contextos
    - 4.3.2 Creació de contextos
    - 4.3.3 Explicació dels gravadors
    - 4.3.4 Modificar les propietats dels contextos
    - 4.3.5 Afegir i eliminar gravadors
  - 4.4 Extensió de les plantilles
    - 4.4.1 Soprano i violoncel
    - 4.4.2 Partitura vocal a quatre veus SATB
    - 4.4.3 Crear una partitura partint de zero
    - 4.4.4 Estalvi de tecleig mitjançant variables i funcions
    - 4.4.5 Partitures i particel·les
- 5 Ajustament de la sortida
  - 5.1 Elements d’ajustament
    - 5.1.1 Introducció a l’ajustament
    - 5.1.2 Objectes i interfícies
    - 5.1.3 Convencions de noms d’objectes i propietats
    - 5.1.4 Mètodes d’ajustament
      - L’ordre `\override`
      - L’ordre `\revert`
      - El prefix `\once`
      - L’ordre `\overrideProperty`
      - L’ordre `\tweak`
      - El prefix `\single`
  - 5.2 Manual de referència de funcionament intern
    - 5.2.1 Propietats dels objectes de presentació
    - 5.2.2 Propietats de les interfícies
    - 5.2.3 Tipus de propietats
  - 5.3 Aparença dels objectes
    - 5.3.1 Visibilitat i color dels objectes
      - La propietat `stencil` (segell)
      - La propietat `break-visibility` (visibilitat del salt)
      - La propietat `transparent` (transparent)
      - La propietat `color`
    - 5.3.2 Mida dels objectes
    - 5.3.3 Longitud i gruix dels objectes
  - 5.4 Col·locació dels objectes
    - 5.4.1 Comportament automàtic
    - 5.4.2 Objectes interiors al pentagrama
      - La propietat `direction` (direcció)
      - Digitacions
    - 5.4.3 Objectes fora del pentagrama
      - La propietat `outside-staff-priority` (prioritat fora del pentagrama)
      - L’ordre `\textLengthOn`
      - Posicionament dels matisos dinàmics
      - Escalat d’un «Grob»
  - 5.5 Espaiat vertical
  - 5.6 Col·lisions d’objectes
    - 5.6.1 Moviment d’objectes
    - 5.6.2 Ajustament de la notació amb superposicions
      - La propietat `padding` (farciment))
      - La propietat `right-padding` (farciment per la dreta)
      - La propietat `staff-padding` (farciment de pentagrama)
      - La propietat `self-alignment-X` (auto-alineació en X)
      - La propietat `staff-position` (posició al pentagrama)
      - La propietat `extra-offset` (desplaçament addicional)
      - La propietat `positions` (posicions)
      - La propietat `force-hshift` (forçar desplaçament horitzontal)
    - 5.6.3 Exemple real de música
  - 5.7 Ajustaments addicionals
    - 5.7.1 Altres aplicacions dels ajustaments
      - Unió de notes entre veus diferents
      - Simulació de un calderó al MIDI
    - 5.7.2 Ús de variables per als ajustaments de disposició
    - 5.7.3 Fulls d’estil
    - 5.7.4 Altres fonts d’informació
    - 5.7.5 Ajustaments avançats amb l’Scheme
- Appendix A Plantilles
  - A.1 Plantilles incorporades
    - A.1.1 Plantilla coral SATB
    - A.1.2 Plantilla coral SSAATTBB
  - A.2 Plantilles de pentagrama únic
    - A.2.1 Sols notes
    - A.2.2 Notes i lletra
    - A.2.3 Notes i acords
    - A.2.4 Notes, lletra i acords
  - A.3 Plantilles de piano
    - A.3.1 Piano sol
    - A.3.2 Piano i melodia amb lletra
    - A.3.3 Piano amb lletra centrada
  - A.4 Plantilles de quartet de corda
    - A.4.1 Quartet de corda simple
    - A.4.2 Particel·les de quartet de corda
  - A.5 Plantilles de conjunts vocals
    - A.5.1 Partitura vocal SATB
    - A.5.2 Partitura vocal SATB i reducció per a piano automàtica
    - A.5.3 SATB amb contextos alineats
    - A.5.4 SATB sobre quatre pentagrames
    - A.5.5 Estrofes a sol y tornada a dues veus
    - A.5.6 Melodies d’himnes
    - A.5.7 Salms
  - A.6 Plantilles orquestrals
    - A.6.1 Orquestra, cor i piano
  - A.7 Plantilles per a notació antiga
    - A.7.1 Transcripció dfe música mensural
    - A.7.2 Plantilla per a transcripció de cant gregorià
  - A.8 Altres plantilles
    - A.8.1 Combo de jazz
- Appendix B GNU Free Documentation License
- Appendix C Índex