4.2.2 Veus explícites (Manual d’aprenentatge del GNU LilyPond)

#### 4.2.2 Veus explícites

Els contextos de veu també es poden crear manualment dins d’un bloc `<< >>` per crear música polifònica, utilitzant `\voiceOne` … `\voiceFour` per indicar les direccions requerides de pliques, lligadures, etc. A partitures més llargues, aquest mètode és més clar perquè permet que les veus estiguin separades i rebin noms més descriptius.

Concretament, la construcció `<< \\ >>` que usem a la secció prèvia:

    \new Staff {
      \relative {
        << { e'4 f g a } \\ { c,4 d e f } >>
      }
    }

equival a

    \new Staff <<
      \new Voice = "1" { \voiceOne \relative { e'4 f g a } }
      \new Voice = "2" { \voiceTwo \relative { c'4 d e f } }
    >>

Els dos exemples anteriors produeixen:

Les instruccions `\voiceXXX` estableixen la direcció de les pliques, lligadures d’expressió, lligadures de prolongació, articulacions, anotacions de text, puntets i digitacions. `\voiceOne` i `\voiceThree` fan que aquests objectes apuntin cap amunt, mentre que `\voiceTwo` i `\voiceFour` els fan apuntar cap avall. Aquestes instruccions també produeixen un desplaçament horitzontal per a cada veu quan és necessari per evitar xocs entre els caps. La instrucció `\oneVoice` retorna els ajustos de nou als valors normals per a una sola veu.

Vegem a alguns exemples senzills exactament quin efecte tenen `\oneVoice`, `\voiceOne` i `voiceTwo` sobre l’escriptura, les lligadures d’unió i d’expressió i les indicacions de dinàmica:

>     \relative {
>       % Comportament predeterminat o comportament després de \oneVoice
>       c'4 d8~ 8 e4( f | g4 a) b-> c |
>     }

>     \relative {
>       \voiceOne
>       c'4 d8~ 8 e4( f | g4 a) b-> c |
>       \oneVoice
>       c,4 d8~ 8 e4( f | g4 a) b-> c |
>     }

>     \relative {
>       \voiceTwo
>       c'4 d8~ 8 e4( f | g4 a) b-> c |
>       \oneVoice
>       c,4 d8~ 8 e4( f | g4 a) b-> c |
>     }

A continuació veurem tres formes diferents de composar la notació del mateix passatge polifònic, cada una de les quals té els seus avantatges segons la circumstància, utilitzant l’exemple de la secció anterior.

Una expressió que apareix directament dins de `<< >>` pertany a la veu principal (però, observeu, no dins d’una construcció `<< \\ >>`). Això és útil quan apareixen veus noves mentre la veu principal està sonant. A continuació podem veure una realització més correcte de l’exemple de la secció anterior. Les notes vermelles en forma de rombe mostren que la melodia principal està ara dins d’un context d’una sola veu, fent que es pugui traçar una lligadura per sobre d’elles.

>     \new Staff \relative {
>       \voiceOneStyle
>       % Aquesta secció és homofònica
>       c'16^( d e f
>       % Comença una secció simultània de tres veus
>       <<
>         % Continua la veu principal en paral·lel
>         { g4 f e | d2 e) | }
>         % Inicia la segona veu
>         \new Voice {
>           % Estableix les pliques, etc., cap avall
>           \voiceTwo
>           r8 e4 d c8~ | 8 b16 a b8 g~ 2 |
>         }
>         % Inicia la tercera veu
>         \new Voice {
>           % Set stems, etc, up
>           \voiceThree
>           s2. | s4 b c2 |
>         }
>       >>
>     }

Les construccions polifòniques niuades més profundament són possibles, i si hi ha una veu que apareix sols breument podria haver-hi una forma més natural d’escriure la música.

>     \new Staff \relative {
>       c'16^( d e f
>       <<
>         { g4 f e | d2 e) | }
>         \new Voice {
>           \voiceTwo
>           r8 e4 d c8~ |
>           <<
>             { c8 b16 a b8 g~ 2 | }
>             \new Voice {
>               \voiceThree
>               s4 b c2 |
>             }
>           >>
>         }
>       >>
>     }

Aquest mètode de niuar veus noves breument és útil quan sols hi ha seccions polifòniques petites, però quan tot el pentagrama és molt polifònic podria ser més clar usar sempre diverses veus, usant notes espaiadores per passar per sobre de les seccions on una veu està en silenci, com per exemple:

>     \new Staff \relative <<
>       % Inicia la primera veu
>       \new Voice {
>         \voiceOne
>         c'16^( d e f g4 f e | d2 e) |
>       }
>       % Inicia la segona veu
>       \new Voice {
>         % Estableix les pliques, etc., cap avall
>         \voiceTwo
>         s4 r8 e4 d c8~ | 8 b16 a b8 g~ 2 |
>       }
>       % Inicia la tercera veu
>       \new Voice {
>         % Estableix les pliques, etc., cap amunt
>         \voiceThree
>         s1 | s4 b c2 |
>       }
>     >>

#### Columnes de notes

Les notes properes a un acord, o les notes que es produeixen al mateix temps en diferents veus, es disposen en dos (i ocasionalment més) columnes per evitar el solapament dels caps. Reben el nom de columnes de notes. Hi ha columnes diferents per a cada veu, i el desplaçament especificat en curs depenent de la veu s’aplica a la columna de la nota si en cas contrari es produís una col·lisió. Això es pot veure a l’exemple anterior. Al compàs 2 el Do a la veu dos està desplaçat a la dreta respecte del Re de la veu u, i a l’últim acord el Do de la veu tres també està desplaçat a la dreta respecte de les altres notes.

Les instruccions `\shiftOn`, `\shiftOnn`, `\shiftOnnn` i `\shiftOff` especifiquen el grau que s’han de desplaçar les notes i acords de la veu si en cas contrari es produís una col·lisió. De forma predeterminada, les veus exteriors (normalment les veus u i dos) tenen com a especificació `\shiftOff`, mentre que les veus interiors (tres i quatre) tenen especificat `\shiftOn`. Quan s’aplica un desplaçament, les veus u i tres es desplacen cap a la dreta i les veus dos i quatre es desplacen cap a l’esquerra.

`\shiftOnn` i `\shiftOnnn` defineixen nivells addicionals de desplaçament que es poden especificar temporalment per resoldre col·lisions en situacions complexes (vegeu Exemple real de música).

Una columna de notes pot contenir sols una nota (o acord) d’una veu amb les pliques cap amunt i una nota (o acord) d’una veu amb les pliques cap avall. Si les notes de dues veus que tenen les pliques a la mateixa direcció se situen en la mateixa posició i les dues veus no tenen cap desplaçament o porten especificat el mateix desplaçament, es produirà el missatge d’error “Xoquen massa columnes de notes”.

#### Vegeu també

Manual d’aprenentatge: Moviment d’objectes.

Referència de la notació: Veus múltiples.

#### Manual d’aprenentatge del GNU LilyPond v2.26.0 (stable-branch).

- 1 Installing
  - 1.1 Graphical setup
  - 1.2 Command line setup
- 2 Tutorial
  - 2.1 Compilació d’un fitxer
  - 2.2 Com escriure fitxers d’entrada
    - 2.2.1 Notació senzilla
      - Altures
      - Duracions (valors rítmics)
      - Silencis
      - Indicació de compàs
      - Indicacions de tempo
      - Clau
      - Tot a l’hora
    - 2.2.2 Treball sobre els fitxers d’entrada
  - 2.3 Gestió dels errors
    - 2.3.1 Consells generals de solució de problemes
    - 2.3.2 Alguns errors comuns
  - 2.4 Com llegir els manuals
    - 2.4.1 Material omès
    - 2.4.2 Exemples amb enllaç
    - 2.4.3 Panoràmica dels manuals
- 3 Notació corrent
  - 3.1 Notació en un sol pentagrama
    - 3.1.1 Línies divisòries i comprovacions de compàs
      - Línies divisòries
      - Comprovacions de compàs
    - 3.1.2 Alteracions accidentals i armadures
      - Alteracions accidentals
      - Armadures
      - Advertiment: armadures i altures
    - 3.1.3 Lligadures d’unió i d’expressió
      - Lligadures d’unió
      - Lligadures d’expressió
      - Lligadures de fraseig
      - Advertiments: lligadures d’expressió en front a lligadures d’unió
    - 3.1.4 Articulacions i matisos dinàmics
      - Articulacions
      - Indicacions de digitació
      - Matisos dinàmics
    - 3.1.5 Addició de text
    - 3.1.6 Barres automàtiques i manuals
    - 3.1.7 Instruccions rítmiques avançades
      - Compàs parcial
      - Grups especials
      - Notes d’adorn
  - 3.2 Diverses notes a l’hora
    - 3.2.1 Explicació de les expressions musicals
      - Analogia: expressions matemàtiques
      - Expressions musicals simultànies: diversos pentagrames
      - Expressions musicals simultànies: un sol pentagrama
    - 3.2.2 Diversos pentagrames
    - 3.2.3 Grups de pentagrames
    - 3.2.4 Combinar notes per formar acords
    - 3.2.5 Polifonia a un sol pentagrama
  - 3.3 Cançons
    - 3.3.1 Elaborar cançons senzilles
    - 3.3.2 Alineació de la lletra a una melodia
    - 3.3.3 Lletra en diversos pentagrames
  - 3.4 Retocs finals
    - 3.4.1 Organitzar les peces mitjançant variables
    - 3.4.2 Afegir títols
    - 3.4.3 Noms de nota absoluts
    - 3.4.4 Més enllà del tutorial
- 4 Conceptes fonamentals
  - 4.1 Com funcionen els fitxers d’entrada del LilyPond
    - 4.1.1 Introducció a l’estructura dels fitxers del LilyPond
    - 4.1.2 La partitura és una (única) expressió musical composta
    - 4.1.3 Niuat d’expressions musicals
    - 4.1.4 Quant a la impossibilitat de niuar claus i lligadures
  - 4.2 Les veus contenen música
    - 4.2.1 Sento veus
    - 4.2.2 Veus explícites
    - 4.2.3 Veus i música vocal
  - 4.3 Contextos i gravadors
    - 4.3.1 Explicació dels contextos
    - 4.3.2 Creació de contextos
    - 4.3.3 Explicació dels gravadors
    - 4.3.4 Modificar les propietats dels contextos
    - 4.3.5 Afegir i eliminar gravadors
  - 4.4 Extensió de les plantilles
    - 4.4.1 Soprano i violoncel
    - 4.4.2 Partitura vocal a quatre veus SATB
    - 4.4.3 Crear una partitura partint de zero
    - 4.4.4 Estalvi de tecleig mitjançant variables i funcions
    - 4.4.5 Partitures i particel·les
- 5 Ajustament de la sortida
  - 5.1 Elements d’ajustament
    - 5.1.1 Introducció a l’ajustament
    - 5.1.2 Objectes i interfícies
    - 5.1.3 Convencions de noms d’objectes i propietats
    - 5.1.4 Mètodes d’ajustament
      - L’ordre `\override`
      - L’ordre `\revert`
      - El prefix `\once`
      - L’ordre `\overrideProperty`
      - L’ordre `\tweak`
      - El prefix `\single`
  - 5.2 Manual de referència de funcionament intern
    - 5.2.1 Propietats dels objectes de presentació
    - 5.2.2 Propietats de les interfícies
    - 5.2.3 Tipus de propietats
  - 5.3 Aparença dels objectes
    - 5.3.1 Visibilitat i color dels objectes
      - La propietat `stencil` (segell)
      - La propietat `break-visibility` (visibilitat del salt)
      - La propietat `transparent` (transparent)
      - La propietat `color`
    - 5.3.2 Mida dels objectes
    - 5.3.3 Longitud i gruix dels objectes
  - 5.4 Col·locació dels objectes
    - 5.4.1 Comportament automàtic
    - 5.4.2 Objectes interiors al pentagrama
      - La propietat `direction` (direcció)
      - Digitacions
    - 5.4.3 Objectes fora del pentagrama
      - La propietat `outside-staff-priority` (prioritat fora del pentagrama)
      - L’ordre `\textLengthOn`
      - Posicionament dels matisos dinàmics
      - Escalat d’un «Grob»
  - 5.5 Espaiat vertical
  - 5.6 Col·lisions d’objectes
    - 5.6.1 Moviment d’objectes
    - 5.6.2 Ajustament de la notació amb superposicions
      - La propietat `padding` (farciment))
      - La propietat `right-padding` (farciment per la dreta)
      - La propietat `staff-padding` (farciment de pentagrama)
      - La propietat `self-alignment-X` (auto-alineació en X)
      - La propietat `staff-position` (posició al pentagrama)
      - La propietat `extra-offset` (desplaçament addicional)
      - La propietat `positions` (posicions)
      - La propietat `force-hshift` (forçar desplaçament horitzontal)
    - 5.6.3 Exemple real de música
  - 5.7 Ajustaments addicionals
    - 5.7.1 Altres aplicacions dels ajustaments
      - Unió de notes entre veus diferents
      - Simulació de un calderó al MIDI
    - 5.7.2 Ús de variables per als ajustaments de disposició
    - 5.7.3 Fulls d’estil
    - 5.7.4 Altres fonts d’informació
    - 5.7.5 Ajustaments avançats amb l’Scheme
- Appendix A Plantilles
  - A.1 Plantilles incorporades
    - A.1.1 Plantilla coral SATB
    - A.1.2 Plantilla coral SSAATTBB
  - A.2 Plantilles de pentagrama únic
    - A.2.1 Sols notes
    - A.2.2 Notes i lletra
    - A.2.3 Notes i acords
    - A.2.4 Notes, lletra i acords
  - A.3 Plantilles de piano
    - A.3.1 Piano sol
    - A.3.2 Piano i melodia amb lletra
    - A.3.3 Piano amb lletra centrada
  - A.4 Plantilles de quartet de corda
    - A.4.1 Quartet de corda simple
    - A.4.2 Particel·les de quartet de corda
  - A.5 Plantilles de conjunts vocals
    - A.5.1 Partitura vocal SATB
    - A.5.2 Partitura vocal SATB i reducció per a piano automàtica
    - A.5.3 SATB amb contextos alineats
    - A.5.4 SATB sobre quatre pentagrames
    - A.5.5 Estrofes a sol y tornada a dues veus
    - A.5.6 Melodies d’himnes
    - A.5.7 Salms
  - A.6 Plantilles orquestrals
    - A.6.1 Orquestra, cor i piano
  - A.7 Plantilles per a notació antiga
    - A.7.1 Transcripció dfe música mensural
    - A.7.2 Plantilla per a transcripció de cant gregorià
  - A.8 Altres plantilles
    - A.8.1 Combo de jazz
- Appendix B GNU Free Documentation License
- Appendix C Índex